Методи розслідування злочинів за Гансом Ґроссом: минуле та сучасність - Старушкевич, Анатолій (Національний науковий центр «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», 2024)
Метою дослідження є визначити роль запропонованих Г. Ґроссом методів розслідування злочинів у становленні й розвиткові криміналістики та довести їхню актуальність сьогодні. Для досягнення поставленої мети застосовано методи наукового пізнання: спостереження, порівняння, абстрагування, аналіз, синтез, моделювання тощо. Доведено внесок Г. Ґросса в започаткування криміналістики як науки. Увагу акцентовано на двох запропонованих ним методах розслідування злочинів — визначення моменту твердого переконання про обставини справи (неупереджене ставлення слідчого до отриманих на початку розслідування відомостей) і графічних таблиць (візуалізування криміналістично значущої інформації). Підґрунтя цих методів склали такі висновки: розслідування злочинів передбачає застосування особливих дій і прийомів; слідчий має неупереджено ставитися до відомостей, які отримує у процесі розслідування; на початку розслідування ймовірного злочину не можна поспішати із висновками, їх слід формувати в міру з’ясування істини; слідчий може залучати інших фахівців (обізнаних помічників); основою методів розслідування злочинів є покрокове виконання алгоритму дій, після реалізації чергового етапу (кроку) слідчий повинен узагальнити здобуті результати (найкраще — у письмовому, табличному (наочному) вигляді). Аргументовано, що запропоновані Г. Ґроссом методи розслідування актуальні до сьогодні у зв’язку з перспективами розроблення сучасного прикладного наукового напряму (криміналістичні технології забезпечення наочності у кримінальному судочинстві) та окремими проблемами неупередженого аналізування слідчим криміналістично значущої інформації на початковому етапі розслідування кримінальних правопорушень.
Розпочатий ще в середині XVII ст. процес формування підвалин громадянського суспільства відбувався вкрай нерівномірно. Англія, США та Франція (як найбільш розвинені на той час країни) очолили цей процес, і лише століття потому до них приєдналися Австрія, Німеччина, Італія та інші держави Європи. Уже наприкінці XVIII — у середині XIX ст. в західній цивілізації відбулися важливі зміни: урбанізація, індустріалізація, поширення нових суспільно-політичних ідей, початок демократизації політичного життя. Ідеалом нового суспільства стало визнання людини вищою соціальною цінністю, задоволення інтересів окремих соціальних груп і індивідів, гарантування економічної, політичної й ідеологічної свободи громадянам і їхнім об’єднанням. У другій половині XIX — на початку XX ст. у країнах Західної Європи відбулися економічні, соціальні та правові зміни, які зумовили потребу у застосуванні наукових методів до досудового розслідування та під час судового розгляду справ.
Keywords: метод пізнання у криміналістиці; метод розслідування; розслідування кримінальних правопорушень; історія криміналістики; криміналістична методика; забезпечення наочності у кримінальному судочинстві; неупереджене ставлення слідчого до інформації; кримінальний аналіз